Kérdések a Kalorimetria c. méréshez
1.	Milyen függvény szerint változik egy test hőmérséklete, ha olyan testtel cserél hőt, amelynek hőmérséklete konstans és az övétôl eltérô? (Indoklással)
2.	A közömbösítési hő meghatározásakor a pipetta ürítése során a belső folyadékszint megemelkedett. Hibát okoz-e ez a mérés során?
3.	Adibatikus kaloriméterben 200 g folyadékot töltünk 2 perces elektromos fűtés eredményeként (I=500 mA, U=30,0 V) a hőmérséklet 2,00 °C-al emelkedett. Mekkora a folyadék fajlagos hőkapacitása, ha a kaloriméter saját (folyadék nélküli) hőkapacitása 200 J/K?
4.	Hőátadásos kalométerünkben a k hőátbocsátási tényezőt állandónak tekintettük különböző folyadékok esetében is, pedig k-ban benne van a folyadék hőátadása is. Miért tehettük ezt meg? 
5.	Ismertesse a laboratóriumi termosztát működését.
6.	Mire szolgál az elő és utószakasz az adiabatikus kaloriméter használatánál?
7.	Milyen paraméterek mérése okozott hibát az ecetsav közömbösítési hőjének meghatározásakor? Melyik hibaforrás dominálta a mérés hibáját?
8.	Mit fejez ki a felmelegedési görbe meredeksége egy adott pontban?
9.	Várható e lényeges eltérés az ecetsav és a sósav közömbösitési hője között, ha azokat azonos készülékben végezzük?
10.	Miért kell 3 mérés az ismeretlen folyadék fajhő-meghatározásához a hőátadásos kaloriméternél?
11.	Mi a hőátbocsájtási tényező és mi a mértékegysége?
12.	Hõátadásos kaloriméterben vizes sóoldat fajhõjét kell megmérni. Hogyan jár el?
13.	Adiabatikus kaloriméterben vizes sóoldat fajhõjét kell megmérni. Hogyan jár el?
14.	Hogyan határozná meg egy ismeretlen folyadék fajhőjét adiabatikus kaloriméterrel?Hány mérésre van szükség?
15.	Mi a hőátbocsátási tényező és mi a fizikai értelme? Hogyan határozza meg értékét a hőátadásos kaloriméter segítségével?
16.	Mi a kalorifer? Milyen segédeszközök kellenek a használatához?
17.		Miért kell kalorifert használni az adiabatikus kaloriméternél?
18.		Azonos tömegû vagy azonos térfogatú folyadékot kell bemérni a hõátadásos kaloriméterbe? (In-doklással!)
19.	A hőátadásos kaloriméter eredményeinek értékelésekor feltételezzük az ln T -  görbe meredekségének állandóságát. Mi a feltétele annak, hogy ez az állandóság igaz legyen?
20.	Hogyan határozná meg az adiabatikus kaloriméter saját hőkapacitását?
21.	Mi a hőátadásos kaloriméterben a távtartó gyűrűk és lábak szerepe? Befolyásolja-e a mérés pontosságát ezek kopása, eltörése?
22.	Várható e lényeges eltérés az ecetsav és a sósav közömbösitési hője között, ha azokat azonos készülékben végezzük?
23.	Adiabatikus kaloriméterben közömbösítési hőt mérve az ábra szerinti görbét nyertük. Mi lehet az oka e görbe alakjának és hogyan értékeli ki azt?
24.	Lehetne-e reakciókinetikai mérést végezni adibatikus kaloriméterrel? Ha igen, milyen feltételeket kell szabni a mérendô folyamat sebességére nézve?
25.	Hogyan változna a hômérséklet az elô- és utószakaszok alatt az adiabatikus kaloriméterben, ha az valóban ideálisan adiabatikus volna? Hogyan változott valójában?
26.	Milyen eszközzel lehet a kvázi-adiabatikus kalorimétert ténylegesen adiabatikussá tenni?
27.	A mérés pontossága szempontjából a nagy vagy a kicsiny saját hôkapacitás elônyösebb-e a hôátadásos kaloriméternél? Indokoljon!
28.	Lehet-e negatív szám a hôátbocsájtási tényezô? Mi teszi lehetôvé, ha igen, mi zárja ki ha nem?