Kérdések az elektrolitok vezetése témakörből

**1.	Vezetésmérésnél az elektród-elektrolit határrétegen át áramnak kell folynia. Hogyan küszöböli ki a polarizációt? (két megoldás)
2.	Rajzolja fel egy erős és egy gyenge elektrolit   - c diagramjait.
3.	Mi a cellaállandó geometriai értelmezése?
***4.	Mi az oka a fajlagos és a moláris fajlagos vezetés koncentrációfüggésének?
5.	Hogyan határozható meg a végtelen higitású oldat moláris fajlagos vezetése erős és gyenge elektrolit eseten?
*6.	Egy konduktométer 10 S - 10 mS vezetési tartományban mér kielégítő pontossággal. Két elektródot lehet csatlakoztatni hozzá, egy 100/m -es vagy egy 0.1/m- es cellaállandójút. Melyikkel mérné a desztillált víz vezetését? Indokolja állítását.
7.	Rajzoljon le egy 1/cm es cellaállandójú vezetésmérő cellát. (méretezze.) 
8.	Gyenge elektrolit esetén hogyan határozza meg méréssel  értékét?
**9.	Hogyan függ a fajlagos vezetés a koncentrációtól erős és gyenge elektrolitok esetén? (rajzoljon jellemző görbét egyazon koordinátarendszerben)
10.	Milyen méréstechnikai elven működik a konduktométer?
11.		Fejezze ki egy gyenge elektrolit disszociációs állandóját moláris vezetési értékekkel.
12.		Mi a célja a platina elektród platinázásának, miért “kormozott” a vezetésmérő elektród? 
13.		Mekkora a víz fajlagos vezetése 25 oC-on , ha a víz ionszorzata Kv = 10-14mol2/dm6 ?
  OH -   =    0.0192      Sm2/mol,		 H3O +  =    0.0350      Sm2/mol
14.	Általában váltófeszültséget használunk elektrolitok vezetésének mérésére. Miért? Milyen egyenfeszültségű cellát ismer?
15.	Rajzoljon fel két különbözõ vezetésmérõ cellát méretezéssel, melyeknek cellaállandója 100/m.
16.	Hogyan határozható meg a végtelen hígítású oldat moláris fajlagos vezetése erõs és gyenge elektrolitok esetén méréssel?
17.	Minek alapján állapította meg az elektrolitvezetésnél, hogy a használt elektrolit gyenge, vagy erõs volt -e?
18.	Hogyan határozza meg vezetésméréssel egy gyenge elektrolit disszociációs álandóját?
19.	Mi a cellaállandó?
20.	Mi a cellaállandó geometriai értelmezése?Rajzoljon fel egy 2/cm cellaállandoju cellát (méretezve).
21.	Hogyan határozható meg gyenge sav vagy bázis Kad értéke vezetőképességi méréssel?
22.	Milyen tényezõk korlátozzák a mérõfrekvencia növelését a konduktometriás mérésnél?
23.	Ismertesse a konduktométer működését.
24.	Szükség van-e a négyelektródos egyenáramú vezetésmérő cellában az elektródok platinázására?
25.	Növelni vagy csökkenteni célszerű a frekvenciát a nagyobb vezetési értékek felé haladva a mérés során? Indokoljon!
*26.	Hogyan lehet megkülönböztetni az erős és a gyenge elektrolitokat a  és a  diagramok alapján?
27.	Hogyan határozta meg  erős, és hogyan gyenge elektrolit esetén  értékét?
28.	A nagyobb vagy a kisebb vezetések tartományában használja a konduktométer a magasabb mérőfrekvenciát? Miért?
29.	Hogyan függ erős elektrolitok moláris fajlagos vezetése a hőmérséklettől?
30.	Nagyobb vagy kisebb cellaállandójú elektródával lehet-e érzékenyebben mérni a vezetést? Miért?
31.	Lehet-e egy gyenge elektrolit fajlagos vezetése nagyobb, mint egy erősé? Indokoljon!
32.	Feltéve, hogy lehetőség van rá, hogyan válasszuk meg a mérőfrekvenciát vezetési mérésnél?
33.	Miért nem lehet síma platina-elektródákat használni a harangelektródban?
34.	Miért csökken a moláris fajlagos vezetés, ha növekszik az ionerôsség?
35. 	Hogyan függ a fajlagos vezetés a koncentrációtól erős és gyenge elektrolitok esetén a híg oldatok tartományában?  (Rajzoljon jellemző görbét egyazon koordinátarendszerben!)
36.	Rajzolja fel egy erôs és egy gyenge elektrolit  diagramját!
***37.	Vázlatosan ismertesse a konduktométer működését!