Kérdések az Elektródkinetika c. méréshez

1.	Írja fel a polarizációs görbe egyenletét. Mikor érvényes a lineáris és mikor az exponenciális közelítés?
2.	Meg tudja-e határozni  io- t keverés nélkül?  Indokoljon!
3.	Adja meg a polarizációs görbe egyenletét. Ennek segitségével hogyan határozza meg  io-t és a-t .Hogyan küszöböli ki a diffuzios hatást?
4.	Legalább mekkora belsõ ellenállású mûszerrel kell mérni egy cella EME-jét 2 %-nál kisebb hibával, ha a mérôelektróda felülete 1 cm2 ,  jo=10-8A/cm2? (A referencia-elektróda ezen értékei sokkal nagyobbak.)
5.	Definiálja a csereáram-sûrûséget és az átlépési tényezõt. Hogyan határozhatók meg?
*6.	Hogyan tudja közvetlenül mérni a túlfeszültséget? Milyen követelményeknek kell megfelelnie a mérõmûszernek?
7.	Rajzolja fel a kinhidron elektród polarizációs görbéjét két különbözõ keverõfordulatszám esetén, azonos koordinátarendszerben, feltüntetve , hogy melyik görbéhez melyik keverõfordulatszám tartozik.
8.	Hogyan határozta meg az átlépési tényezõ értékét? Mekkora volt a a kinhidron esetén?
9.	Hogyan határozta meg  io és  értékét a kinhidron polarizációs görbéjébõl? Függ-e ezek értéke a hõmérséklettõl, s ha igen, hogyan?
***10.	Mekkora a normál H2 elektródra vonatkoztatott elektródpotenciálja annak a kinhidron elektródnak, amely 25 °C-on 3 pH-jú oldatba merül és 200 mV-tal van katódosan polarizálva?(o,kh=0.699V)
11.	Hogyan ellenõrzi mérés közben azt, hogy a polarizált és az összehasonlító kinhidron/Pt elektródák azonos elekktródpotenciált mutatnak-e ?
12.	Egy elektródfolyamatnál 0.01 A áram esetén 118 mV túlfeszültséget mértünk a Tafel tartományban anódos és katódos kapcsolásban egyaránt. Mekkora  és io ?
13.	Egy galvánelem anódját képezõ elektród-elektrolit rendszerre io = 10mA,  = 0.5 ; a katódot képezõre io = 30mA és  = 0.7. A galvánelem elektromotoros ereje 60 mV. Terhelést adunk az elemre, melyen 1 mA áram folyik át. Mekkora lesz ekkor a mérhetõ kapocsfeszültség?
14.	Függ-e a csereáram  az elektrodfolyamatban résztvevõ ion koncentrációjától? Ha igen hogyan?
15.	Egy redoxi elektródfolyamatnál 516 A áram esetén 123 mV túlfeszültséget mérünk az exponenciális tartományban anódos és katódos kapcsolásban egyaránt. Mekkora io és  ?
16.	Rajzolja le a polarizációs görbe felvételéhez szükséges berendezés elektromos kapcsolását!  Milyen mérõeszközzel mérte az áramot és a feszültséget?
***17.	Rajzolja fel a polarizációs görbét és jelölje meg az egyes jellemzõ szakaszokat.Io- t és -t hogyan határozza meg belõle?
18.	Mikor befolyásolja a polarizációs görbét a keverés? Tudna e csereáramot meghatározni keverés nélkül?
19.	Ha többször fölveszi a polarizációs görbét, a görbék valamilyen irányú  fokozatos eltolódása észlelhetõ. Mivel magyarázható ez?
20.	Mikor lép fel a polarizáció jelensége?  Milyen  jellemzõi vannak?
21.	Milyen módszerekkel lehet meghatározni csereáramot?
22.	Függ-e a csereáram  a hõmérséklettõl? Ha igen, hogyan?
*23.	Milyen legyen a polarizációs görbéje egy jó referencia-elektródának?
24.	Miért nem tudta megmérni a diffúziós határáramot a laboratóriumi készülékkel?
**25.	Egy galvánelem anódját anódosan, a katódját katódosan polarizáljuk. Csökken vagy nõ a pólusai között mérhetõ feszültség az EME-höz képest?  
**26.	Definiálja a túlfeszültség, a csereáram, az átlépési tényezõ és a diffúziós határáram fogalmát!
27.	Miért nem estek egybe a kinhidron-elektróda polarizációs görbéjének mérésekor a növekvõ, illetve a csökkenõ túlfeszültségek irányában (oda- illetve visszafelé polarizálva) felvett ágak?
28.	Rajzoljon fel egy teljes polarizációs diagramot, jelölje be jellegzetes szakaszait s azt, hogy az adott szakaszból a polarizációs görbe mely paramétere határozható meg?
29.	Milyen okai lehetnek annak, ha a Tafel-diagramról leolvasható  és 1- összege - a mérési hibák által nem indokolható mértékben - eltér 1-tõl?
30.	Miért érdemes autók akkumulátorát télen éjszakára bevinni meleg helyiségbe - feltéve, hogy reggel indulni akarunk vele?
31.	Rajzoljon fel két polarizációs görbét  (egyazon koordinátarendszerben) azzal a különbséggel, hogy az 	egyiknél az aktuális ion koncentrációja a fele a másikénak.
32.	Miért volt reprodukálhatatlan a polarizációs görbe mérése a diffúziós tartományban?
33.	Miért kellett elkerülni a polarizációs görbe mérésénél azt, hogy a referencia-elektróda az áramvezetô elektródák közé kerüljön ?
34.	Vázoljon fel - közös koordinátarendszerben - két polarizációs görbét! Az elsôre  = 0 mV, i = 100 A,  = 0,7, idh = 1 A (mindkét irányban).  A másodikra  = 200 mV, i = 1 mA,  = 0,5, idh = 200 mA (mindkét irányban).  
35.	Miért kellett termosztálni az elektródkinetikai mérés során?